Ministeri Annika Saarikko:
Välttämätön toimeentulo on kaikkien perusoikeus
![](/documents/1271139/11051821/Saarikko-Annika_Kuvaaja_Laura+Kotila,+valtioneuvoston+kanslia.jpg/05694ba7-ac74-4220-9db3-6a5bb2e57771?t=1704355105211&width=1200)
Perustoimeentulotuen siirtäminen Kelaan on aiheuttanut huolta siitä, saavatko haavoittuvimmassa asemassa olevat kansalaiset kaiken tarvitsemansa tuen. Perustuslaki turvaa jokaiselle oikeuden välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon. Käytännössä vastuu kaikkein heikoimmassa tilanteessa olevien ihmisten huolenpidosta kuuluu viranomaisille eli Kelalle ja kunnille. Vastuu perustuu lainsäädäntöön.
Toimeentulotuki on sosiaalihuoltoon kuuluva viimesijainen tuki. Perustoimeentulotukea myöntää Kela. Kunnat vastaavat edelleen täydentävästä ja ehkäisevästä toimeentulotuesta. Kunta voi käyttää hiukan enemmän tilannekohtaista harkintaa myöntäessään täydentävää ja ehkäisevää toimeentulotukea kuin Kela perustoimeentulotukea myöntäessään. Lisäksi kunta voi ja sen pitää tarjota muitakin sosiaalihuollon palveluja. Ihmisiä pitää auttaa muullakin tavalla kuin vain antamalla rahaa. Näkökulmamme sosiaalipolitiikkaan on liian ohut, jos ajattelemme sen olevan vain rahan jakamista köyhille. Onnistunut sosiaalipolitiikka tuottaa aina kokemuksen osallisuudesta ja merkityksellisyydestä sekä tarjoaa tilaa omavoimaisuuden vahvistumiselle.
Perustoimeentulotukea tarvitsevat ihmiset saavat tukea valtakunnallisesti yhtenäisin perustein
Vastuu perustoimeentulosta on ollut vuoden 2017 alusta lähtien Kelalla. Aiemmin siitä vastasivat kunnat. Siirto tehtiin, jotta perustoimeentulotukea tarvitsevat ihmiset saisivat tukea valtakunnallisesti yhtenäisin perustein. Taustalla oli myös tieto siitä, että osa ihmisistä ei halunnut hakea tukea sosiaalitoimistosta leimaantumisen pelossa. Esitystä tuettiin eduskunnassa erittäin laajapohjaisesti.
Perustoimeentulotuen hakemisesta on tehty mahdollisimman yksinkertaista. Tukea voi hakea monella tavalla. Hakija voi valita asioinnin Kelan palvelupisteessä tai hakemuksen lähettämisen joko postitse tai verkossa.
Valitettavasti joskus asiat voivat mennä joidenkin asiakkaiden kohdalla pieleen. Jokainen tällainen tapaus on liikaa. Koko järjestelmää ei niiden perusteella kuitenkaan pidä tuomita. Kelaan tulee viikoittain noin 30 000–45 000 perustoimeentulotuen hakemusta. Ne käsitellään yleensä noin viidessä päivässä. Kiireelliset hakemukset käsitellään samana tai viimeistään seuraavana päivänä. Kela käsittelee oikaisuvaatimukset keskitetysti ja petrattavaa on vielä oikaisuvaatimusten käsittelyajassa.
Kelan ja kuntien yhteistyötä parannetaan koko ajan
Kela tekee monin eri tavoin yhteistyötä kuntien kanssa. Kelan ja kuntien työntekijöitä on yhteisissä tiloissa monissa kunnissa, jotta sosiaalityön tarpeessa olevat asiakkaat voidaan tunnistaa ja apua tarjota heti. Kuntien sosiaalityöntekijöillä on mahdollisuus ottaa yhteyttä Kelan toimeentulotukea ratkaiseviin toimihenkilöihin. Parhaillaan työstetään myös valtakunnallista mallia Kelan ja kuntien väliselle yhteistyölle.
Yhteistyötä toimeentuloon liittyvissä asioissa pitää vielä parantaa, mutta suunta on ollut koko ajan parempaan päin. Erityinen huomioni kohdistuu aikuissosiaalityön vahvistumiseen osana kuntien, jatkossa maakuntien sosiaalitoimen työtä. Maakuntapohja tuo tähän valmiuksia, kun parhaimmillaan yhteistyötä syvällisesti tekevät sekä nykyiset kunnat, te-toimistot että Kela rinnakkain.
Kelan on yhteistyössä kuntien kanssa löydettävä malli, jolla kaikista haavoittuvimmat ja sosiaalipalvelujen tarpeessa olevat asiakkaat löydetään avun piiriin ja tunnistetaan nykyistä paremmin. Tässä voitaisiin entistä tehokkaammin hyödyntää myös teknologiaa. Tiedonvaihtoa kunnan ja Kelan välillä on parannettava – molempiin suuntiin.
Annika Saarikko
perhe- ja peruspalveluministeri