Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelma vastaa hyvinvointialueiden tarpeisiin hyvin
![Mies menossa terveyskeskukseen](/documents/1271139/2899000/Sisään+sote-keskukseen_leikattu.jpg/c1f75785-a809-317d-c2b1-1d92be68f14d?t=1582709789000&width=1200)
Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelman ulkoinen väliarviointi toteutettiin keväällä 2022. Väliarvioinnissa arvioitiin ohjelmakokonaisuuden tavoitteiden asettelua, sisältöä ja rakennetta sekä johtamisen ja ohjauksen toimivuutta.
Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) tilaaman Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelman ulkoisen arvioinnin toteuttaa Owal Group. Arviointi toteutettiin monimenetelmällisesti perehtymällä kirjallisiin aineistoihin ja haastattelemalla ohjelman valmistelijoita sekä kansallisia ja alueellisia toimijoita. Lisäksi tehtiin sähköinen kysely alueellisten hankkeiden ohjausryhmille ja hyte-valmisteluryhmille.
Ohjelman sisältö vastaa alueiden tarpeisiin
Arviointiraportin mukaan Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus ohjelman sisältöä pidetään hyvänä ja alueiden tarpeisiin vastaavana. Erityisen tärkeinä pidettiin mielenterveys- ja päihdepalveluihin pääsyn parantamista, mielenterveysstrategiaa ja ikääntyneiden palvelujen kehittämistä.
– Alueilla koettiin, että ohjelman hyötytavoitteet ovat laajoja strategisia päämääriä ja pitkän aikavälin kehittämiskohteita, joiden toteuttaminen on lyhyen ohjelmakauden ja yhtäaikaisen hyvinvointialueiden perustamisen rinnalla aikataulullisesti haastavaa. Ohjelman sisältöjen nähtiin kuitenkin tukevan alueita oikealla tavalla, toteaa ohjelman pääsihteeri Erja Mustonen STM:stä.
Ohjelman ohjaus- ja organisointimallia ja kansallisten toimijoiden rooleja pidettiin selkeinä ja toimivina, ja ne ovat tukeneet hyvin ohjelman toimeenpanoa alueilla. THL:ssä toimivat uudet aluekoordinaattorit ovat tuoneet kaivatun linkin kansallisen ja alueellisen tason välille, ja vastaajat antoivat kiitosta aluekoordinaattoritoiminnalle.
Kansallisten toimijoiden (STM, THL, AVI) viestintä ja yhteistyö alueiden suuntaan toimii pääsääntöisesti hyvin.
– Hanketyön tuki koettiin tärkeänä, ja sitä toivottiin myös loppukaudelle. Erityisesti toivottiin aluekohtaista tukea ja sparrausta sekä alueille jalkautumista, toteaa Erja Mustonen.
Palveluiden saatavuuden kehittäminen ja nuorten psykososiaalisten menetelmien käyttöönotto etenee hyvin
Joillakin alueilla hoitoon pääsy on jo nopeutunut pilotointien myötä. Haastatteluissa ja kyselyn vastausten perusteella muutosta hoitoon pääsyssä on odotettavissa, ja sen ennustetaan nopeutuvan hanketyön edetessä. Lähes puolet kyselyyn vastanneista arvioi Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmalla olleen melko paljon vaikutusta kehitykseen. Tuhansia ammattilaisia on koulutettu nuorten psykososiaalisten menetelmien käyttöön, ja huomattava osa koulutetuista on käyttänyt menetelmiä työssään.
Palveluiden integraatiossa kehittämistyötä on paljon käynnissä, mutta toimintamallit eivät ole vielä edenneet laajamittaisesti käytäntöön asti.
− Korona on luonnollisesti hidastanut kehittämistyötä alueilla ja vaikuttanut erityisesti asiakasrajapinnassa työskentelevän henkilöstön riittävyyteen, jolloin esimerkiksi pilotit ovat edenneet suunniteltua hitaammin, toteaa Mustonen. Yli puolet vastaajista kertoo koronan vaikutuksen olleen melko huomattava alueellisen hankkeen kehittämistyöhön.
Ohjelmakokonaisuuden tulokset ja vaikutukset arvioidaan keväällä 2024, jolloin toteutetaan ulkoisen loppuarvioinnin toinen osa. Loppuarviointi painottuu tavoitteiden saavuttamiseen, tuloksiin ja tunnistettuihin vaikutuksiin.
- Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelman ulkoinen väliarviointi (PDF)
- Lisätietoa Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelmasta (soteuudistus.fi)
Lisätietoja
erityisasiantuntija Erja Mustonen, STM, [email protected]