Den internationella auditeringen av Institutet för hälsa och välfärd är klar: Expertgruppen föreslår att institutets arbetsuppgifter, styrning och samarbetsstrukturer specificeras på strategisk nivå
![THL:n auditointipaneeli](/documents/1271139/1340601/THL_auditoinnin_luovutustilaisuus.jpg/151f2e65-2700-a134-365a-d785e74a9d0f?t=1679043320495&width=1200)
En expertgrupp som var sammankallad av social- och hälsovårdsministeriet inledde auditeringen i augusti 2022. Gruppen överlämnade sin rapport till kanslichef Veli-Mikko Niemi den 17 mars 2023. Den senaste internationella auditeringen gjordes 2013-2014.
Expertgruppens uppgift var att utvärdera institutets prestationer och ge rekommendationer om riktlinjer som styr institutet verksamhet i framtiden särskilt med tanke på befolkningens välfärd och stödet för ett kunskapsbaserat beslutsfattande. Gruppen bestod av sex internationella och två finländska medlemmar som deltog i arbetet som oberoende experter. Medlemmarna bekantade sig på institutets verksamhet på plats, intervjuade experter och företrädare för intressegrupperna och studerade materialet om institutets verksamhet, ekonomi och resultat.
Enligt rapporten har institutet gjort bra ifrån sig trots att dess arbetsuppgifter under årens lopp blivit väldigt omfattande. Till exempel covid-19-pandemin lyfte fram behovet att ytterligare förtydliga institutets roll som en expertinrättning. Även institutets nya uppgifter som bidrar till att införa social‐ och hälsovårdsreformen och reformen av räddningsväsendet förutsätter en kritisk granskning av institutets nuläge och verksamhet.
Expertgruppen ger både social- och hälsovårdsministeriet och Institutet för hälsa och välfärd rekommendationer på strategisk nivå om institutets primära uppgifter, verksamhetsstyrning och finansieringens transparens. Syftet med förslagen är att trygga institutets ställning som en central nationell expertinstitut och en ansedd internationell aktör.
Fokus ligger på att klargöra rollerna och behovet av kompetens och stärka samarbetet
Enligt rapporten bör styrningen av institutets verksamhet förtydligas och stärkas på det sättet att man i första hand fokuserar på produktionen av information till stöd för beslutsfattandet på olika nivåer samt på forsknings- och expertstödet. Tillräckliga budgetanslag för dessa funktioner bör tryggas. Vid sidan av dessa kan institutet driva fördjupad akademisk forskning som finansieras från konkurrensutsatta källor.
Som praktiska åtgärder föreslås ett nytt slags, mer bindande och ekonomiskt transparent resultatavtal mellan social- och hälsovårdsministeriet och Institutet för hälsa och välfärd, och att institutets råds roll och intressegruppernas representation ska stärkas. Större satsningar på modern dataanalys och samarbete med informationsproducenterna är nödvändiga. Det rekommenderas också att de så kallade statliga social- och hälsovårdstjänsterna gradvis ska överföras till välfärdsområdena.
Trots att många av institutets uppgifter är nära kopplade till det politiska beslutsfattandet, är den vetenskapliga forskningens kvalitet, oberoendet och de internationella nätverken av avgörande betydelse för institutets anseende. När det gäller institutets olika samarbetsprojekt, ska man se till att man inte samtidigt riskerar institutets oberoende roll som en central utvärderare av utfallet av social- och hälsovårdsreformens mål och välfärdsområdenas verksamhet.
Ytterligare frågor som rapporten tar upp gäller bland annat arbetet för att förbättra växelverkan mellan social- och hälsovårdsministeriet och institutet och säkra institutets nödvändiga framtida kompetens samt behovet av att reformera statistikmyndighetsuppgifterna. På grund av rekommendationernas strategiska karaktär anser expertgruppen att det är motiverat att de centrala förslagen granskas i fortsatta projekt, särskilt i fråga om de bestämmelser som styr institutets verksamhet samt behoven att utveckla informationshanteringen.
Efter den tekniska utformningen publiceras expertgruppens rapport på engelska i serien social- och hälsovårdsministeriets rapporter och promemorior (stm.fi/julkaisut).
Ytterligare information:
Niina Kiviaho, specialsakkunnig, social- och hälsovårdsministeriet, [email protected] (fr.o.m. 20.3)
Pasi Pohjola, strategidirektör, social- och hälsovårdsministeriet, [email protected]
Markku Tervahauta, generaldirektör, Institutet för hälsa och välfärd, [email protected]
Maris Jesse, gruppens ordförande, [email protected]
Patrick Jeurissen, gruppens ordförande,, [email protected] (på engelska)