Hallituksen esitys selkiyttää Säteilyturvakeskusta koskevaa lainsäädäntöä
![](/documents/1271139/1436982/lakikirjat+pinossa.jpg/050d7870-acfa-4a7f-bd5c-d291c0667f8a?t=1432901938000&width=1200)
Hallitus esittää eduskunnalle, että laki Säteilyturvakeskuksesta uudistetaan kokonaan. Tavoitteena on selkiyttää sääntelyä muuttuneessa toimintaympäristössä. Edellinen laki Säteilyturvakeskuksesta on vuodelta 1983.
Säteilyturvakeskuksen (STUK) riippumattomasta asemasta säädettäisiin jatkossa osana Säteilyturvakeskuksesta annettavaa lakia. STUK on jo nykyisellään riippumaton esimerkiksi perustuslain ja hallinnon yleislakien perusteella, mutta riippumaton asema kirjattaisiin erikseen lakiin. Muutos on osa EU:n ydinturvallisuusdirektiivin ja säteilyturvallisuusdirektiivin täytäntöönpanoa.
Aiemmin asetuksella säädetyt STUK:n tehtävät sisällytettäisiin jatkossa lakiin, ja niihin tehtäisiin muutamia lakiteknisiä muutoksia. Uutena tehtävänä lakiin kirjattaisiin se, että STUK arvioi kansallista varautumista säteilyvaaratilanteisiin ja antaa varautumista koskevia suosituksia. Näin on toimittu tähänkin asti eli lakiin kirjattaisiin olemassa oleva käytäntö.
STUK perii toiminnanharjoittajilta vuotuisia veroluonteisia valvontamaksuja, joihin ehdotetaan maltillisia korotuksia kustannustason nousun vuoksi. Ehdotettu korotus perustuu STUK:n tilinpäätökseen ja kustannuslaskentaan vuosilta 2019–2021 sekä ennusteeseen valvonnasta aiheutuvista kustannuksista vuosina 2022–2025.
Lakiesitys oli lausunnolla 9.7.2021−27.8.2021, ja uuden lain on tarkoitus tulla voimaan 15.11.2022. Korotetut valvontamaksut tulisivat voimaan kuitenkin vasta 1.1.2023.
Lisätietoa:
hallitussihteeri Helena Korpinen, helena.korpinen(at)gov.fi, p. 0295 163 317